Nenápadné, avšak velmi nebezpečné onemocnění, které z velké části připomíná chřipku. Nejčastěji se přenáší kontaminovanou vodou, anebo přímo kontaktem s nemocným zvířetem. Nejvýznamnějším rezervoárem jsou hlodavci a hmyzožravci, především divoce žijící potkani. Existuje přes 200 druhů tzv. sérovarů (druhů), které jsou slučovány do 29 séroskupin a některé tyto druhy jsou přenosné na člověka, dokonce jde o nejčastější zoonózu. Ti, kteří četli Rychlé šípy ji ostatně znají, i když o tom možná neví. Tleskačův mistr Mažňák – Em zemřel na “celkový rozklad krve a otravu” poté, co spadl ve sklepení zrušeného kostela do bahnité vody a nalokal se. Každoročně dochází k úhynu řady nevakcinovaných psů a průměrně 4–6 lidí.
od Bavorské cesty
Parvoviróza (Parvovirosis)
Vysoce nakažlivé a velice nebezpečné akutní onemocnění, bez léčby vedoucí až k úhynu. Zvlášť pro malá štěňata, u kterých se objevuje nejčastěji, může být smrtícím nepřítelem. Parvoviróza napadá především tenké střevo, ve kterém vyvolá hemoragicko-nekrotickou enteritidu, dále kostní dřeň a lymfoidní tkáně. Projevuje se silnými krvavými průjmy a úporným zvracením. Přes veškeré snahy veterinářů je v poslední době opět na vzestupu a její mortalita se pohybuje okolo 10–30 %.
Infekční zánět jater (Hepatitis Contagiosa Canis)
Nemoc je známa též jako infekční hepatitida nebo Rubarthova choroba (podle objevitele jejího původce). Jedná se o akutní onemocnění, které je rozšířené po celém světě a úmrtnost u klinicky prokázaných případů se pohybuje okolo 40 %. Mnohdy však proběhne zcela bez příznaků nebo je průjem a zvracení mírné, takže je mylně považováno za dietní chybu. Přestože se na našem území objevuje jen zřídka, a to hlavně díky vysoké míře proočkovanosti, neměli bychom jejím dopad na játra podceňovat.
Číst dál ->Infekční zánět jater (Hepatitis Contagiosa Canis)
Psinka (Distemper)
Psinka, též označovaná pod pojmem psí spalničky, je akutní, extrémně nakažlivé onemocnění s vysokou mírou úmrtnosti. Uzdravení psi si často odnáší trvalé následky. Nemoc byla zavlečena do Evropy v 18. století a k nám se dostala po první světové válce. Ohroženi psinkou jsou psi, fretky a masožravá kožešinová zvířata, z volně žijících pak medvědi, mývalové, tuleni, lasicovité šelmy, velké kočky i delfíni. V populaci neočkovaných psů vznikají velké epidemie a snadno se mohou nakazit i zvířata, která s žádným psem v přímém kontaktu nebyla. Psinka se přenáší i nepřímo, jelikož její původce dokáže přežít nějaký čas ve vnějším prostředí, snadno ho tak přinesete na botách nebo ho pes vdechne během procházky. Nebezpečí hrozí především v době vlhkého a chladného počasí, přesto ani v létě bychom psinku neměli podceňovat.
Kalkulačka DNA (v. 1.2.)
Nabízím ke stažení jedinečnou kalkulačku pro výpočet vhodnosti spojení chovného páru podle genetického profilu DNA.
Historie salašníků ve fotografiích
Galerie obsahuje fotografie všech čtyř salašnických plemen. Autorská práva k fotografiím přísluší jejich autorům.
Psincový/Kotcový kašel
Název nijak nesouvisí s obávanou a velmi nebezpečnou psinkou. Odborně je tato nemoc nazývána infekční laryngotracheitida psů a jedná se vlastně o souhrnný název akutního onemocnění horních cest dýchacích, které není psinkou ani chřipkou. Způsobuje ho několik původců, a proto bychom měli správně psincový kašel označit jako syndrom, nikoli jako nemoc. Patří sem mimo jiné i Parainfluenza, která je často očkována v rámci kombinované vakcíny. Jak už laický název vypovídá, projevuje se záchvatovitým kašlem. Objevuje se nejčastěji na jaře a na podzim, a mohli bychom ho tak neodborně přirovnat k lidskému nachlazení.
Navzdory tomu je zapotřebí uvést, že i psincový kašel může způsobit vážné poškození organismu s trvalými následky, přestože se tak obvykle neděje i bez léčby.
Berňák u nás a v zahraničí
Seznam klubů zastřešujících chov bernských salašnických psů a přímé odkazy na ně. A jako bonus také název plemene v daném jazyce.
Mikročipy – identifikace nebo zásilka bez adresy?
Čipování je jedním ze dvou způsobů, jak jednoznačně a bez pochybností identifikovat psa (tím druhým je tetování). Pes vám totiž své jméno a bydliště sám neřekne, ale mikročip takovou vlastnost mít může. Pojďme se na to celé podívat blíže, protože dosud mnoho lidí tápe a mikročipy jejich psů neplní funkci, pro kterou byly pod kůži zvířete vloženy. Vinu na tom může nést částečně chovatel, který neinformoval a částečně sám majitel, který se nezajímal a neudělal to, co měl. Projdeme si to, protože osvěty není nikdy dost a začneme přímo od začátku.
Číst dál ->Mikročipy – identifikace nebo zásilka bez adresy?
Berňák, husky, nebo mops? Vybíráme plemeno
Když už začnete uvažovat nad novým chlupatým členem rodiny, vyplyne z toho celá řada zásadních otázek, na které musíte dopředu nalézt odpověď. Bude to pes, nebo fena? Bude to štěně, nebo už dospělé zvíře? A co vlastně chci za plemeno? Osobně si troufám tvrdit, že právě otázka na plemeno je při výběru nejzásadnější. Je až k neuvěření, že lidé dokázali vyšlechtit více než 1000 plemen. V současnosti jich FCI (Mezinárodní kynolologický federace) uznává více než 350 a další na své uznání netrpělivě čekají.